![](https://kotiliesi.fi/awpo/img/2018/03/Billie-Holiday.jpg?s=635a2944aabeb8a0d723edafed8e0eb2&fit=crop)
Haluaisitko kuunnella jazzin suuria naisääniä, mutta et tiedä mistä aloittaa? Gurun 6 täsmävinkkiä aloittelijalle!
Palkittu tietokirjailija ja tutkija Harri Kalha on kuunnellut pitkään ja hartaasti jazzin suuria laulajattaria ja julkaissut juuri kirjan Unohtumattomat äänet. Nyt hän antaa rakkaimmat vinkkinsä aloittelevien jazzkuuntelijoiden käyttöön.
Tietokirjailija ja tutkija Harri Kalha on saanut rytmimusiikin kipinän äidiltään, 1950-luvun jazztytöltä. Isä kuunteli Benny Goodmania ja Delta Rhythm Boysia ja kehaisi itsekin joskus laulaneensa tanssiorkesterissa. Kotona soivat myös Count Basie ja Frank Sinatra.
Jazzin esiinmarssin aika
Pojasta kasvoi rytmimusiikin rakastaja, joka tutki aihepiiriä intohimoisesti ja syvällisesti. Kuvataidetta työkseen tutkinut ja siitä useita teoksia kirjoittanut Kalha kirjoitti jazzista pöytälaatikkoonsa, kunnes näki uuden polven laulajan Aili Ikosen laulavan Vieno Kekkosen rinnalla.
”Jazz oli 1900-luvun modernismin tärkeimpiä ilmauksia, mutta Suomen kulttuuri ei suonut sille kunnollista elintilaa! Nyt on revanssin aika”, Harri Kalha kirjoittaa upeat arvostelut saaneessa uutuusteoksessaan Unohtumattomat äänet – jazzin suuret naislaulajat (Like).
Miehisenä pidetty jazz saa teoksen avulla vahvan naisnäkökulman, kun Kalha esittelee lähes sata ihailemaansa jazzin naisääntä.
Harri Kalha valitsi Kotilieden lukijoille kuusi suosikkiaan, joista voit aloittaa jazzharrastuksen.
Jutun lopussa myös linkit kahteen Harri Kalhan laatimaan Spotify-listaan, joissa kuuluisat naisäänet tulkitsevat sekä jazzballadeja että svengaavia rytmejä.
1. Billie Holiday
Oma jazzharrastukseni alkoi Lady Daystä, niinpä hän on minulle aina ykkönen. Hänessä on kaikki – ilmeikkään karhea ääni, musikaalinen innovaatio, koskettava tarina. Uskoisin, että Holidayn poikkeuksellinen taide vetoaa kaikkiin kuulijoihin ikään ja sukupuoleen katsomatta. Soisin kuitenkin, että aloittelija tutustuu ensin musiikkiin, sitten vasta elämäntarinaan. Tietoisuus laulajan kurjasta kohtalosta voi tehdä kuuntelusta tukalaa. Elämän karikot kuuluvat niin iän myötä kuihtuneessa äänessä kuin tunnetuimpien biisien lyriikassakin.
2. Ella Fitzgerald
Holidayn elämänmakuisen taiteen vastapainoksi sopii Ellan puhtoinen melodisuus. Ella oli täydellinen muusikko, mutta myös eräänlainen luonnonlapsi ja vaatimattomuudessaan kaunis persoona. Toisin kuin Holidayn kohdalla, legenda ei ahmaissut taidetta. Ella on parhaimmillaan heittäytyessään musiikin vietäväksi eli improvisoidessaan. Kuuntelen itse useimmiten kypsemmän iän Ellaa, 1960−70-lukujen levytyksiä – olen muutenkin perso iäkkäille äänille. 1950-luvun tiukasti orkestroidut klassikkolevyt ovat kaikkien aikojen laadukkainta popjazzia, mutta niissä Ella pääsi harvemmin vaihtamaan vapaalle.
3. Sarah Vaughan
Ihmisinstrumentin ihmeet henkilöityvät Sarah Vaughanissa. Vaughan oli vokaalitaituri, jota kuunnellessa huomio kiinnittyy äänen hallintaan, mittavaan äänialaan ja joustavaan melismaan eli nuottien taivutteluun. Vaughan oli koulutettu pianisti, joka kypsyi artistiksi kokeellisen bebop-jazzin tuntumassa. Hän uskalsi improvisoida ja leikitellä melodioilla. Liikanimen The Divine ansainnut laulaja tyylitteli kevyttä musiikkia paikoin överin oopperamaisesti, mutta lopputulos on aina huikea.
4. Dinah Washington
Nykykuulijalle Washingtonin tyylissä on paljon tutunoloista. Vanhan polven jazz-laulajista hän vaikutti ehkä suorimmin seuraavien sukupolvien R & B- ja soul-laulajiin. Gospel-kirkoissa uransa aloittaneella Washingtonilla on sapekas, nenäkäs ääni, joka antaa laululle kuin laululle pippurisen sävyn. Kovalla itsetunnolla panssaroitu laulaja kehui pystyvänsä laulamaan ihan mitä tahansa – ja kyllähän hänen äänensä aina pysäyttää, lauloi hän sitten bluesia, poppia tai jazzstandardeja. Valitettavasti itsetunto ei kattanut minäkuvaa, sillä Washingtonin loru loppui 39-vuotiaana rankkoihin laihdutuslääkkeisiin.
5. Anita O’Day
Anita O’Day oli swing-kauden big band -laulaja, joka kypsyi mainioksi äänipersoonaksi 1950-luvulla. O’Daylla on ilmeikäs instrumentti, mutta varsinainen haka hän on rytmin käsittelijänä, rukatessaan tempoja ja tahteja uusiksi – sitähän swing eli svengi oikeastaan tarkoittaa jazzissa. Esimerkiksi romanttinen balladi Tea For Two koki O’Dayn käsissä hulppean nuorennusleikkauksen. Vaikka O’Dayn elämää verotti huumeriippuvuus, hän eli lopulta 87-vuotiaaksi, mikä on aika hyvin jazzartistiksi.
6. June Christy
Laulettu jazz ei aina vaadi improvisointia tai kappaleiden muokkaamista tunnistamattomiksi. Pidättyväistä cool jazz -suuntausta edustanut June Christy oli herkkä artisti, jonka suosio perustui uudenlaiseen ääneen ja fraseeraukseen sekä pettämättömään musiikkimakuun. Yhtenä 1950-luvun ihailluimpana vokalistina hän sulautti jazzin ja popin yhteen tavalla, joka vetosi sekä nuoriin että aikuisiin. Viimeistään Christyn älppäreitä kuunnellessa äkkää myös sovitusten merkityksen: sovittajavelho Pete Rugolo loihti vokalistin kehyksiksi harvinaisen hienoja sointimaailmoja.
Kuuntele tästä 12 Harri Kalhan Spotify-listalle valitsemaa jazzballadia.
Kuuntele tästä 11 Harri Kalhan Spotify-listalle valitsemaa svengaavaa jazzkappaletta.
Kommentoi
Kommentoi juttua: Haluaisitko kuunnella jazzin suuria naisääniä, mutta et tiedä mistä aloittaa? Gurun 6 täsmävinkkiä aloittelijalle!
Safe oli ehdottomasti katsomisen arvoinen! Samanhenkistä katsottavaa jos kaipaa, tsekkaa Lucifer